![estructura 1](https://www.menorcatalayotica.info/Documents/Imatges/15122img1620240720113945.jpeg)
Amics del Museu de Menorca ha presentat els resultats de la campanya 2024 a Torre d'en Galmés. L'equip ha continuat excavant una de les estructures domèstiques del conjunt, l’anomenada "Estructura 1", on s'ha descobert com l’habitatge s’assenta sobre una serie de sitjots excavats a la roca.
Des de la dècada dels noranta, l'associació d'Amics del Museu de Menorca treballa àrduament en la investigació, la valorització i la divulgació de la història de Menorca. Un dels seus projectes més destacats és l'excavació i la restauració de cases protohistòriques a Torre d'en Galmés.
Des del 2020, l'equip d'arqueòlegs i restauradors s'ha centrat en un conjunt de cases ubicades a la part nord del poblat, entre dos dels tres talaiots que representen la fase d'ocupació més antiga de l'assentament.
Excavació de la "Estructura 1"
Actualment, l'equip es troba excavant una de les estructures domèstiques del conjunt, coneguda com a “Estructura 1”. Aquest habitatge manté l'arquetip dels "cercles" d'hàbitat del final de la prehistòria de Menorca, tot i que presenta característiques úniques en l'orientació del portal d'accés, la distribució dels espais i les tècniques constructives emprades.
Després de retirar les pedres de la runa en campanyes anteriors, els arqueòlegs estan ara excavant els nivells d'ocupació de la casa, els quals són especialment rics en restes materials dels darrers habitants. Durant les campanyes del 2021, 2022 i 2023 s'han trobat
restes de sis persones mortes, que estan sent estudiades per una arqueòloga especialitzada. Les anàlisis de carboni 14 indiquen que aquests individus van viure entre la segona meitat del segle IV i el III a.n.e. La presència d'esquelets humans en un espai domèstic suggereix que aquestes persones van morir en circumstàncies inusuals probablement durant l'últim episodi d'ocupació de l'habitatge.
Descobriments a les estructures d'emmagatzematge
A més, s'ha descobert que l'habitatge s'assenta sobre una sèrie de sitges excavades a la roca, amortitzades pels murs interns de la casa. Aquestes sitges, d'una fase anterior, formaven part d'un sistema d'emmagatzematge i de canalització. Durant la campanya actual, s'ha conclòs l'excavació d'una de les sitges i s'ha iniciat l'excavació d'una altra, documentant esglaons a les parets que permetien accedir al fons. L?estudi d?aquestes estructures, possiblement utilitzades per al?emmagatzematge d?aigua, proporciona una visió sobre la gestió d?aquest recurs vital per part dels antics habitants de Menorca.
Excavacions a l'exterior de l'habitatge
A la part exterior sud de la casa, s'estan excavant nivells d'amortització plens de restes materials fragmentàries i desgastats d'origen indígena i púnic-ebusità. L´excavació d´aquests espais ofereix una perspectiva sobre l´impacte i la interacció de les unitats domèstiques amb el seu entorn immediat, reflectint aspectes de la vida quotidiana dels seus habitants.
Participació i col·laboració
El projecte ha comptat amb la participació duna quinzena de tècnics, estudiants i voluntaris provinents de Menorca, Mallorca, Catalunya, Madrid, València i Andalusia. Està codirigit pels arqueòlegs Borja Corral i Carlos de Salort, juntament amb el restaurador Francesc Isbert.
Aquest projecte és possible gràcies al finançament del Consell Insular de Menorca, l' Ajuntament dAlaior i els socis de lassociació dAmics del Museu de Menorca. També compta amb el suport científic de la Universitat de Boston, el Royal Institute for Cultural Heritage de Bèlgica, l'Escola Superior de Conservació i Restauració de Béns Culturals de Catalunya i l'empresa de topografia TANIT SL.
Jornada de Portes Obertes
Per compartir totes aquestes troballes i avenços, l'associació d'Amics del Museu de Menorca ha organitzat una jornada de portes obertes el proper
dijous 25 de juliol a les 19.30 a Torre d'en Galmés. Et convidem a participar en aquesta jornada per descobrir més sobre la fascinant història de Torre d'en Galmés i la tasca de recerca i conservació que s'està fent.